KNAPK tilslutter sig kritik af departement: - Vores tillid er nået grænsen
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/mue5dtw7ntxvwm.png?itok=IuoLP5DT)
To gange på to år har ombudsmanden kritiseret departementet for fiskeri og fangst for at træffe afgørelser uden at have den fornødne lovhjemmel.
Men nu er nok nok.
Departementet for fiskeri og fangst opfylder ikke længere deres ansvar tilstrækkeligt, mener formanden for KNAPK, Nikkulaat Jeremiassen.
- Vores tillid til departementet er nået grænsen, siger han til KNR.
Udtalelsen kommer i kølvandet på ombudsmandens kritik af departementet.
I den konkrete sag betyder det, at departementet for fiskeri og fangst ikke havde lovhjemmel til at afslå ansøgningen om kvoter til fællesfangst af sildepiskere.
Ifølge ombudsmanden, Vera Leth, har departementet altså endnu engang brudt med legalitetsprincippet, der er med til at beskytte borgernes rettigheder og sikre, at myndighederne ikke bare uden videre kan gøre, hvad de vil.
Departementet svarer ikke
Flere gange har fisker- og fangerorganisationen kontaktet departementet for at forbedre samarbejdet.
Men det har ikke været muligt at hale et sådant samarbejde i land, og derfor har KNAPK flere gange måtte gå tomhændet hjem, forklarer Nikkulaat Jeremiassen.
- Vi har skrevet til naalakkersuisut, at vi har erklæret et mistillidsvotum. Vi har skrevet mange henvendelser til departementet for fangst og fiskeri, men vi får aldrig svar. Det er derfor, vi mister tilliden til dem.
Han henviser blandt andet til to episoder fra sidste år, hvor KNAPK har kontaktet naalakkersuisut for at samarbejde om hjælp til landets fangere og fiskere.
Den ene sag drejer sig om olieudslippet i Kulusuk, hvor 120.000 liter diesel sivede ud i havet og ødelagde fiskers fangst. Den anden sag drejer sig om fangerne og fiskerne i Qaanaq, som ikke kunne tage på fangst, fordi havisen ikke var fast. Ifølge KNAPK-formanden har departementet ikke svaret tilbage på deres henvendelser.
Gentager fejl
I en lignende sag fra 2021, som ombudsmanden også var inde over, erkendte departementet, at det ikke havde fulgt den almindelige retspraksis. Dengang havde det uden bemyndigelse givet afslag på licens til fiskeri efter hellefisk.
Dermed er det altså nu anden gang, at departementet bryder med legalitetsprincippet, forklarer Vera Leth.
Af den grund rettede hun kritik af departementet, som dengang lagde sig fladt ned og erkendte fejlen.
Men nu har departementet altså set for let på lovskrivningen igen.
- Det er stærkt bekymrende og meget problematisk, at departementet nu gentager en tidligere erkendt fejl. Departementet skal efter min opfattelse altid tilrettelægge sin administration på grundlag af gældende ret, som denne er vedtaget af Inatsisartut, hvilket ikke er sket i denne sag, siger ombudsmand Vera Leth i en pressemeddelelse.
Hun vurderer, at der blev begået fejl og forsømmelser af større betydning i sagen.
- Det har ingen konsekvenser at overtræde loven
Nikkulaat Jeremiassen mener, at sagen er for stor til at ignorere og kan ikke længere acceptere den måde, som naalakkersuisut handler på.
- Det er på tide, at der bliver lavet ændringer, og at det får konsekvenser for naalakkersuisut. Vi skal ikke bare ignorere det her, siger han og fortsætter:
- Vi har erfaret, at der før i tiden var konsekvenser, når loven blev overtrådt. Sådan synes det ikke at være længere, og derfor er denne situation helt uacceptabel.
Lovudvalget ønsker ikke at kommentere på sagen endnu.
Det har heller ikke været muligt for KNR at få et interview med departementet for fiskeri og fangst før deadline.