Vil fjerne uddannelsesstøtte til forberedelseskurser
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/palle_christiansen_foto_nordenorg630_6.jpg?itok=YBBq9i6b)
I stedet skal opkvalificeringen til erhvervsuddannelsen ske samtidig med eleven går på det 1-årige grundforløb på en branche- eller erhvervsskole.
- På den måde spilder eleven ikke længere tid med opkvalificering inden uddannelsen, tværtimod kan opkvalificeringen målrettes uddannelsen, der opkvalificeres til, skriver Palle Christiansen i sin uddannelsesstrategi, som han fremlægger for Inatsisartut i eftermiddag.
Hvad angår opkvalificering til GU skal den ske på aftenskole eller lignende, foreslår han.
Og muligheden for uddannelsesstøtten til forløbene forsvinder dermed også og medfører en millionbesparelse, står der i strategien.
Piareersarfik skal i stedet koncentrere sig om at give mere vejledning og lave handlingsplaner for den enkelte elev.
Men Palle Christiansens idéer huer ikke formanden for Erhvervs- og Arbejdsmarkedsudvalget i Kommune Kujalleq, Kalistat Lund. At nedlægge GU-forberedelsesforløbet betyder færre i uddannelse, mener han:
- Forslaget vil gøre det endnu vanskeligere for unge fra yderområderne at få en uddannelse. Det vil blive svært for ikke at sige umuligt overhovedet at samle hold til fritidsundervisning i de fag, man mangler, lyder det fra Kalistat Lund.
På Piareersarfik-centrene i Kommune Kujalleq er 9 ud af 13 elever i klassen, der forberedte sig til GU i 2010-11, begyndt på GU, oplyser han.
Og at afskaffe AEU-forløbene, der kvalificerer til erhvervsuddannelserne, munder ud i større frafald, forudser han:
- Dette forslag vil resultere i længere skoleforløb på brancheskolerne, hvilket meget nemt kan resultere i større frafald, idet erfaringerne netop viser, at frafaldet på erhvervsuddannelserne ofte skyldes, at det er svært at være lang tid væk fra familien.
I Kommune Kujalleq har 54 elever i 2010-11 afsluttet AEU-forløbet. 21 af dem er videre i uddannelse, og flere af dem søger optagelse på uddannelse i år, lyder det.
Ifølge Naalakkersuist kommer cirka 50 procent af en ungdomsårgang ikke videre i uddannelsessystemet efter folkeskolen. Det tal skal ned under 5 procent i 2025, er Naalakkersuisuts ambition.
Piareersarfik findes i dag i alle større byer samt i en enkelt bygd.