Arktisk råd: Rigsfællesskabet har svært ved at leve op til klimaaftaler
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/user_pictures/HardVilhelmLynge_Qaqortoq__nanoq_nikueqqasoq.jpg?itok=LboGMVez)
Det er ikke kun i naturen, at den varme luft trives i Arktis.
Også blandt de otte medlemsstater i Arktisk Råd bliver der tilsyneladende lukket rigelig med varm luft ud, når det kommer til aftaler, der skal forbedre klimasituationen i nord.
Rådet har netop udgivet en dyster klimarapport og holder torsdag ministermøde i Alaska, hvor indsatsen for klimaet er blandt punkterne på dagsordenen.
I den forbindelse har Verdensnaturfonden (WWF) undersøgt, hvordan det er gået med at sætte handling bag de aftaler på miljøområdet, Danmark og de øvrige medlemslande tidligere har indgået i Arktisk Råd.
Og det er ikke gået udpræget godt, fortæller seniorrådgiver i Verdensnaturfondens danske afdeling Mette Frost.
- På trods af, at der er rigtig meget viden i Arktisk Råd, så har medlemstaterne svært ved at omsætte den viden til handling. Man har simpelthen svært ved at følge op på det, man har lovet, siger hun.
LÆS OGSÅ Isfri somre i Arktis i 2040
Rapporten, som Ecologic Institut i Berlin har lavet for WWF, giver de otte medlemslande karakterer fra A til D inden for seks udpegede miljø- og klimaområder.
Kongeriget Danmark, der også omfatter Grønland og Færøerne, får både top- og bundkarakterer og placerer sig ifølge Mette Frost omtrent "midt i feltet", når det kommer til at føre miljøaftaler i Arktis ud i livet.
- Overordnet er Danmark, Grønland og Færøerne 'bestået'. Men især inden for arbejdet med at sikre biodiversiteten i Arktis halter det en del, og her får vi karakteren D, siger Mette Frost.
- Hvor ligger ansvaret for at føre de aftaler ud i livet? Det ligger hos de grønlandske myndigheder, der har hjemtaget området. Hvorfor sker der så ikke noget?
- Jeg tror bestemt ikke, at det er af ond vilje. Det er et ressourcespørgsmål, og man skal lige huske på, at hele det her komplicerede område ligger på bordet hos fire-fem ansatte i Nuuk, siger Mette Frost.
Derfor er vejen frem ifølge seniorrådgiveren, der selv har en fortid i klima- og energikontoret under Grønlands selvstyre, at Miljøstyrelsen i Danmark støtter mere op om arbejdet.
FAKTA
Verdensnaturfonden har fået undersøgt, hvor gode medlemstaterne i Arktisk Råd har været til at sætte handling bag de politiske aftaler, rådet indgik i perioden 2006-2013.
Der er fokuseret på aftaler på klima- og miljøområdet og kun aftaler, hvor den efterfølgende handling er vurderet til at være målbar, er medtaget.
De enkelte områder vurderes med en karakter fra A (mere en 80 procent af aftalerne opfyldt) til D (mindre end 40 procent af aftalerne opfyldt)
For Danmark, Grønland og Færøernes ser det således ud:
* Naturbeskyttelse: 7 ud af 11 aftaler indfriet (64 procent - karakteren B)
* Biodiversitet: 6 ud af 17 aftaler indfriet (35 procent - karakteren D)
* Konsekvenserne af shipping: 5 ud af 11 aftaler indfriet (45 procent - karakteren C)
* Oliespildsberedskab: 22 ud af 24 aftaler indfriet (92 procent - karakteren A)
* Klimatilpasning og sod: 7 ud af 8 aftaler indfriet (88 procent - karakteren A)
* Økosystembaseret forvaltning af naturen: 3 ud af 12 aftaler indfriet (25 procent - karakteren D).
Kilde: WWF.
/ritzau/