Krise i Arktisk Råd: Det handler grundlæggende om at bevare freden
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-01/20231107-141336-L-1920x1280we.jpg?itok=2bLiSpGT)
Det bliver et udfordret Arktisk Råd, som kongeriget overtager formandsskabet for i maj næste år.
Ifølge landets nye udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, der går fra 2024 til 2033, skal Grønland nemlig forberede sig på at være den førende part, når kongeriget overtager formandsskabet.
Tidligere på måneden oplyste det russiske udenrigsministerium til landets nyhedsbureau RIA, at Rusland har stoppet sin betaling til Arktisk Råd som reaktion på, at rådet har kørt på meget lavt blus, siden Rusland invaderede Ukraine i februar 2022. Her valgte rådets øvrige medlemslande nemlig at sætte rådet på pause.
Men det er vigtigt, at Arktisk Råd på sigt får genoprettet samarbejdet, mener IA’s Aaja Chemnitz, der er formand for Den Arktiske Parlamentariker Komité.
- Årsagen til, at vi har Arktisk Råd, er grundlæggende for at bevare Arktis som et fredeligt sted. Sådan at der også vil være mulighed for at have diplomatiske snakke med russerne, hvis der i fremtiden ikke er lavspænding i Arktis, siger Aaja Chemnitz.
Enkelte projekter i Arktisk Råd er genoptaget igen. Det indebærer dog ikke russiskledet projekter.
Rusland har tidligere varslet, at landet overvejer at trække sig helt fra Arktisk Råd, hvis den kolde luft fra rådets andre medlemslande fortsætter over for Rusland. Det kunne man læse i landets seneste Arktis-strategi, som udkom i 2022.
Intet Arktisk Råd uden Rusland
Hvis det skulle komme dertil, at Rusland valgte at trække sig fra Arktisk Råd, vil det nok ikke få nogen større betydning for vores hverdagsliv i Grønland.
Til gengæld vil det få en vigtig betydning for Grønland som land, siger Lin Alexandra Mortensgaard, der er Ph.d.-studerende ved Dansk institut for internationale studier og forsker i international politik i Arktis.
- Hvis Rusland melder sig ud, kan det føre til et geopolitisk opdelt Arktis, hvor man har de syv arktiske stater på den ene side og Rusland på den anden side. Det vil være en eskalering, som kan have storpolitiske konsekvenser, siger hun.
Samtidig fungerer Arktisk Råd som et vigtigt internationalt forum for Grønland, da Grønland med rådet har mulighed for at blive hørt og have indflydelse på den politiske retning i Arktis.
- Dermed ville det kræve en nytænkning fra grønlandsk side i forhold til at finde nye måder at blive hørt på udenrigspolitisk og i den store verden, hvis man ikke har Arktis Råd, siger Lin Alexandra Mortensgaard.
For uden Rusland ville der slet ikke være et Arktisk Råd, vurderer Lin Alexandra Mortensgaard. Rusland udgør nemlig godt halvdelen af Arktis.
Samtidig har rådets andre syv medlemslande, Kongeriget Danmark, USA, Canada, Island, Norge, Sverige og Finland, andre fællesskaber, hvor landende kan tale sammen, og hvor Rusland ikke er inkluderet.
Noget af det, der gør Arktis Råd unik er dermed, at det er alle de arktiske lande, der kan sætte sig om et bord og tale sammen, siger Lin Alexandra Mortensgaard.
- Arktis Råd er vigtig i form af det konkrete samarbejde, som landene har eksempelvis i forhold til forskellige klima- og miljøprojekter og forskningsprojekter.
- Hvis Rusland for alvor melder sig ud, er det svært at se, at Arktisk Råd kan overleve, for der vil ikke være brug for det på samme måde, siger Lin Alexandra Mortensgaard.
Brug for at genopbygge tillid
For Aaja Chemnitz er det særligt med tanke på klimaforskning vigtigt at bevare Arktisk Råd.
- Meget arbejde i Arktisk Råd handler om forskning. Derfor vil det særligt have en indflydelse på klimaforskning, hvor de russiske forskere er blandt de aller bedste og har vigtige informationer, siger folketingspolitikeren.
Aaja Chemnitz, kan du forestille dig, at vi med Arktisk Råd samarbejder med Rusland på samme vis som før på trods af landets invasion af Ukraine?
- Ja, det kan jeg godt. Men det er en klar forudsætning, at krigen i Ukraine stopper.
- Men man kan sige, at klimaforandringerne venter ikke på, at krigen stopper. Derfor er der brug for, at de syv arktiske lande udover Rusland har et samarbejde, siger Aaja Chemnitz.
Danmark og Grønland overtager formandskabet for Arktisk Råd i maj 2025. Det er Norge, som har det nuværende formandskab.
Og det bliver udfordrende, men det er vigtigt, at vi fortsætter et fredeligt samarbejde, mener Aaja Chemnitz.
- Man skal opbygge tillid fra vores side til Rusland, men Rusland skal også opbygge tillid til de syv arktiske lande. Så det bliver svært, men jeg mener, at det er afgørende for alle parter i Arktis, at der er samarbejde, siger hun.