Kort over Ilulissat-området skal være mere nøjagtige
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-07/Isfjorden.jpeg?itok=hZGcffxX)
De fleste ved, hvor Ilulissat ligger på landkortet.
Men det er de færreste mennesker, der ved, hvordan klipperne omkring byen former sig ned i detaljer, og hvad de indeholder.
Det skal dog opklares nu.
Det er en af ambitionerne for et forskerhold fra GEUS (De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland) og selvstyret, som i tre uger har været på arbejde i og omkring Ilulissat for at kortlægge området.
En af dem er Kristine Thrane, seniorforsker og projektleder i GEUS’ Afdeling for Kortlægning og Mineralske Råstoffer.
- Det er et af de steder, der stadig ikke har et 1:100.000 kort. Vi har nogle geologiske kort, hvor Ilulissat er på, men ikke i så stor en detaljegrad, som vi laver nu, siger hun til KNR.
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-08/20240719_164337.jpg?itok=LAIpfxBw)
Og kortene skal ikke kun laves for, at vandrere og andre besøgende i området kan vide, hvor de kan sætte deres fødder.
Det er lige så meget for at få styr på, hvordan klipperne og bjergene er blevet til i tidernes morgen, blandt andet ved sammenstød af flere tektoniske plader i undergrunden.
- Det er det, vi kalder grundvidenskab, hvor man finder ud af, hvor gamle er bjergarterne, hvordan blev de dannet, og under hvilke tryk og temperaturer. Så kan vi sætte det ind i en sammenhæng i forhold til det, vi ved om andre steder i Grønland, siger Kristine Thrane.
Mysteriet om syd og nord for Isfjorden
Projektlederen har været i Grønland 16 forskellige steder for at kortlægge landet og oplever, at hvert nyt sted er helt nyt i geologiske øjne.
Men selv om der generelt bliver forsket meget i fjeldene, er det i dag stadig uvist, om der er forskel på bjergarterne nord og syd for Kangia (på dansk Isfjorden, red.) ved Ilulissat.
En af opgaverne for forskerholdet bliver derfor også at finde svar på spørgsmålet, når de analyserer deres mange prøver fra turen, siger Kristine Thrane.
- Så kan vi finde ud af, om det er de samme bjergarter, der er syd for fjorden og nord for fjorden. Vi prøver også at forstå, hvorfor Isfjorden egentlig ligger der, hvor den gør? Er det et kontinent, der er blevet sprækket op, så det er det samme på to forskellige sider, eller er det to helt forskellige ting på de to forskellige sider?
Forskergruppen bød under deres ophold også på åbent hus med en lille udstilling i ILLU Science & Art Hub i Ilulissat, hvor folk blandt andet kunne få en snak med geologerne om, hvordan geologisk feltarbejde foregår og blive klogere på typen af bjergarter i området.
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-08/Feltlejer_Ilu.png?itok=IMYXxLWj)
Og så er der selvfølgelig jagten på mineraler i bjergene.
Det er et erklæret mål for naalakkersuisut, at Grønland i højere grad skal udvinde og eksportere mineraler og sjældne jordarter. Og det er en af kerneopgaverne for forskerne fra GEUS at undersøge og udpege, hvor der eventuelt kunne gemme sig en guldkiste for mineselskaberne.
- Det kigger vi jo altid på i de prøver, vi tager, siger Kristine Thrane og tilføjer:
- De bliver jo altid analyseret for at se, om der er nogen interessante mineraler i, som man eventuelt kunne udvinde.