Flertal imod Palles planer med Piareersarfik
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/studenter_630_7.jpg?itok=15DZONwC)
- Naalakkersuisut burde se på, at der faktisk er en årsag til, de først skal igennem Piareersarfik, netop fordi de ikke er rustet nok til at gå videre til andre uddannelsesinstitutioner direkte fra folkeskolen.
Det siger Siumut-formand Aleqa Hammond om de mange - især unge, der efter folkeskolen ikke er kvalificeret til at gå videre i uddannelsessystemet.
Naalakkersuisoq for uddannelse Palle Christiansen vil have at Piareersarfik fremover skal koncentrere sig om at give mere vejledning til den enkelte. Branche- og erhvervsskolerne skal så selv tage sig af at give eleverne den opkvalificering, de måtte have brug for. Og hvad angår GU, skal den forberedelse foregå som fritidsundervisning. Det betyder også, at uddannelsesstøtten til opkvalificering forsvinder.
Siumut mener man i stedet burde styrke Piareersarfik i en tid, hvor der desværre er stort behov for dem.
- Piareersarfik har en kæmpe opgave, for der er en større og større restgruppe, de skal varetage og sikre, at de går igennem nåleøjet så de går igennem til andre uddannelsesinstitutioner. Så Piareersarfik gør et fantastisk godt stykke arbejde. Derfor skal vi sikre os, at den kvalitet, de kan levere og den tid, de kan levere, men også det opsøgende arbejde over for eleverne, de kan levere, skal styrkes på alle leder og kanter og ikke afskaffes, udtaler Aleqa Hammond.
Ifølge Naalakkersuisut kommer cirka 50 procent af en ungdomsårgang ikke videre i uddannelsessystemet efter folkeskolen - den såkaldte restgruppe.
IA mener risikoen for at den gruppe bliver endnu større vokser, hvis man gennefører Palle Christiansens forslag.
- Fra IA's side finder vi det af stor vigtighed, at Piareersarfiit benyttes i endnu større grad, og at disse skal udvikles som døråbnere til en efterfølgende kompetence, sagde Hans Aronsen i sit ordførerindlæg, da uddannelsesstrategien var under Inatsisartuts behandling i går.
IA tvivler desuden på, at brancheskolerne vil være i stand til at løse opgaven og pointerer, at det ikke er deres opgave at give undervisning i grønlandsk, dansk, engelsk og matematik.
I Aleqa Hammonds øjne handler forslaget kun om at spare penge.
- Jeg tror Palle Christiansens forslag er udtryk for, at vi skal spare på uddannelsesområdet. Men Palle Christiansen skal lige huske på, at vi driver et samfund på medmenneskelige værdier, og ikke en forretning, der skal give overskud, lyder påmindelsen fra Aleqa Hammond.
Også fra adskillige høringsparter er der modstand imod forslaget, heriblandt Departementet for Erhverv og Arbejdsmarked, Departementet for Familie og samtlige kommuner.