Ilinniartut immikkut tapiissutinik itigartitaasut: Aaqqiissutissamik pilersaaruteqartoqanngitsoq
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-07/Sika%20Bay.jpg?itok=uKTe2Wy2)
Kalaallit Danmarkimi ilinniartut kalaaliunertik ajornannginnerusumik isiginiarnerusariaqartoq isumaqarput.
Kalaallit Danmarkimi ilinniartut peqatigiiffiat Avalak qaammat juulimi isornartorsiummini taama oqariartuuteqarpoq.
Immikkut tapiissutit ilaatigut ukiumut ataasiarluni nunatsinnut angalasinnaanissaamut atuakkanillu pisinissamut tapiissutissatut tunniunneqartarput.
Immikkulli tapiissutinik pissarsiuminaatitsineq nalakkersuisup massakkut iliuuseqarfigisinnaanngilaa.
- Allanngortitsisinnaasut tassaapput inatsisartut. Inatsisartut inatsisiliaat naapertorlugit suliaq naalakkersuisuninngaanniit ingerlapparput, taamaammat allannguisoqassappat inatsisartut suliarisussaassavaat, ilinniartitaanermut naalakkersuisoq, Aqqaluaq B. Egede (IA), oqarpoq.
Oqallisissaasoq
18-leereeraanni immikkut tapiissutinik pissarsiniaraanni nunatta avataani sivisunerpaamik ukiut pingasut najugaqarsimanissaq Avalaap isornartorsiorpaa.
Avalaap siulersuisuini siulittaasoq Naja-Theresia Høeghip oqarnera naapertorlugu, ilinniartut immikkut tapiissuteqarnermut itigartitaagaangata kinguneqarnerluttarpoq.
Ilinniartummi nunatsinnut angerlarnissaminnut akissaaruttartut, taanna oqarpoq.
Aqqaluaq B. Egede apeqqutip inatsisartunit akineqarnissaanut innersuussigaluarluni, ilinniartut nunatsinnut atassuteqarnerat pingaartippaa:
- Isumaqarpunga siunissaq eqqarsaatigalugu politikkikkut isummersorfigilluarneqarsinnaasoq, piffissalersuinerit massakkut atuuttut allanngortinneqassanersut aamma sooq nunatta avataanut nuuttartut taama amerlatiginersut.
- Taamaakkami inuiaqatigiit aningaasaataat nalilersorluagassaapput, soorlu qanoq ilinniartortatsinnut periarfissiissutinik sinaakkutissanillu atuutsitaqarlutik ingerlanneqassanersut, Aqqaluaq B. Egede oqarpoq.
Akisussaaffik allamut ingerlateqqikkaa
Aqqaluaq B. Egedelli taama oqarnera Inatsisartut kultureqarnermut ilinniartitaanermullu ataatsimiitsitaliaanni siulittaasup Najaaraq Møllerip (Siumut) isornartoqartippaa.
- Siullertut oqaatigerusuppara uggoralugu naalakkersuisup akisussaanerpaalluni uagutsinnut Inatsisartunut apeqqummik miloriussiinnarnera. Pisussaaffeqaraluarpoq aaqqitassanik takusimaguni siuttutut pissuseqassalluni, taanna oqarpoq.
Ajornartorsiut ukiaanerani ataatsimiinnissami aggersumi oqallisigisassanngortinniarlugu taanna oqarpoq.
Kalaallit nunani allani ilinniarneranni atassuteqarnerup qanoq nukittorsarneqarnissaa politikerit aamma oqallisigissagaat, Najaaraq Møller oqarpoq.
Ilinniartut namminneerlutik aaqqiissutissanik siunnersuuteqareerput. Ilinniartummi Marienborgimi maajimi naapipput, tassanilu eqqartorneqarpoq qanoq ilillutik kalaallit Danmarkimi ilinniartut atugaat pitsanngorsarneqarsinnaanersut.
- Ilinniartut nalaattagaat pillugit politikkut aaqqiissutissanik ujartuinissarput pingaaruteqarpoq, Najaaraq Møller oqarpoq.
Kalaallit nunani allani ilinniartut atugarissaarnerulissappata qanoq iliortoqarnissaanik politikkikkut oqallinnissamut Aqqaluaq B. Egede aamma piareersimanerarpoq.
Partiimmi allat peqatigalugit ilinniarnermut aaqqiissuusseqqinnissaq oqaloqatigissutigineqartoq, taanna oqarpoq.
Aqqaluaq B. Egede, ilinniarlutik aallarterratilerput. Nunatta avataani ilinniartut aaqqiissutissanik neriuuteqarsinnaappat?
- Atugarisai pitsaasuunerpaamik inississappata massakkut partiit tamarmik tassa inatsisiliortut aamma naalakkersuisut oqaloqatigiinnerit ingerlasut uanga neriulluarnartutut isigivara, tassaniikkami ukiuni tulliuttuni qulikkaani qanoq pingaartitaqarlunilu aamma qanoq aaqqissuuseqqinnerit ingerlanneqarnissaanut oqaloqatigiinnerit, taanna oqarpoq.