Truslen fra online-spionage mod Grønland er meget høj
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-04/20240404-234228-7-1920x1281we.jpg?itok=pKubl9KS)
Telefoner, mails og betalingssystemer hos Royal Greenland blev lagt ned, da selskabet i 2021 blev udsat for et cyberangreb.
Året efter blev selvstyrets IT-system ramt af et cyberangreb. Det samme blev sundhedssystemet i foråret sidste år.
Og i december 2023 kunne KNR så meddelte, at mediehuset selv var ramt af et cyberangreb og ikke kunne bringe alle nyheder som planlagt over en weekend.
Med andre ord: Grønland er jævnligt udsat for onlineangreb, der forsøger at lukke større organisationer, selskaber eller samfundsdele ned.
Og det afspejler sig i den trusselsvurdering, som Center for Cybersikkerhed (CFCS) under Forsvarets Efterretningstjeneste netop har opdateret.
Her bliver særligt spionage via internettet betegnet som en meget høj trussel mod Grønland. Det skyldes især vores placering på verdenskortet.
- Særligt Grønlands centrale placering i Arktis bidrager til truslen, da både Rusland og Kina har store interesser i regionen. Stater kan potentielt misbruge den viden, de får via cyberspionage, på bekostning af Grønlands interesser, skriver CFCS i deres nye trusselsvurdering.
Kriminalitet med krav om løsesum er i højsæde
En anden alvorlig trussel kommer fra cyberkriminalitet - altså kriminalitet over internettet. Den bliver derfor betegnet som "meget høj" af CFCS.
Truslen kommer især fra såkaldte ransomware-angreb, som er et angreb, hvor kriminelle bagmænd krypterer indholdet i filer, så man ikke kan se indholdet eller helt mister filerne.
Herefter kræver bagmændene ofte en løsesum for at åbne for filerne igen.
- Ransomware-angreb kan have omfattende konsekvenser for den enkelte organisation, der bliver ramt, men også for hele Grønland såfremt samfundsvigtige funktioner påvirkes, skriver CFCS i sin nye trusselvurdering.
Stadig lav trussel på enkelte områder
Ikke alt er dog i højeste alarmberedskab, når det gælder cybertruslen mod Grønland.
Enkelte cybertrusler får nemlig vurderingen "lav" af CFCS.
Det gælder for eksempel truslen fra cyberaktivisme. Her er tale om aktivister med et ofte politisk motiv, som for eksempel ændrer indholdet på hjemmesider med tekst eller billeder, der sætter fokus på deres sag.
Også når det gælder truslen fra cyberterror mod Grønland, er truslen "ingen" ifølge CFCS. Lige som i den fysiske verden er terror på internettet et fænomen, hvor personer med et politisk eller ideologisk mål ønsker at såre eller dræbe personer eller fysiske steder ved hjælp af et cyberangreb.