Telepost sagsøger rederi for ni millioner for søkabelbrud
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/m0010053.jpg?itok=PV1u3kBQ)
Da alle borgere nord for Maniitsoq til og med Aasiaat 21. januar 2019 mistede forbindelsen til søkablet, var det, fordi en rejetrawler rev søkablet over.
Det er i hvert fald påstanden fra Telepost, der har sagsøgt et rederi fra Ilulissat for 9,3 millioner kroner plus sagens omkostninger.
Det fremgår af stævningen, som KNR har fået aktindsigt i hos Retten i Grønland.
Tab på over 15 millioner
I stævningen påstår Telepost, at bruddet har kostet 15,4 millioner kroner i reparationer, men teleselskabet kan ikke sagsøge rederiet for det fulde beløb.
Søloven beskytter nemlig rederier mod at hæfte for en fuld erstatning, hvis ødelæggelserne er sket ved et uheld.
Hvor meget erstatningskravet kan begrænses til, afhænger af skibets størrelse, og i dette tilfælde mener Teleposts advokat, at Telepost kan søge om 9,3 millioner kroner i erstatning.
LÆS OGSÅ Telepost rejser erstatningssag mod trawler for brud på søkablet
Bruddet skete om formiddagen omkring 25 kilometer syd for Sisimiut, hvor søkablet var blevet etableret ti måneder forinden.
Kort efter etableringen blev søkablet ifølge Telepost plottet ind på søkortene, så fiskere og fangere kan se, hvor søkablet ligger.
- Søkablets positioner kan således til enhver tid spores af de skibe, som sejler i området, skriver Telepost i stævningen.
I området ligger søkablet på mellem 200 og 300 meters dybde, og på hver side af søkablet er en beskyttelseszone på 200 meter, hvor det eksempelvis er forbudt at trawle.
Det mener Telepost ikke, at rejetrawleren har overholdt, og derfor mener søkablets ejer, at selskabet har ret til en erstatning.
Troede, det var et gammelt trawlnet
Telepost skriver i stævningen, at to besætningsmedlemmer fra rejetrawleren henvendte sig til Teleposts afdeling i Sisimiut dagen efter bruddet.
Den ene var skipperen på skibet, som forklarede, at de havde sejlet i området, hvor bruddet på søkablet var sket.
LÆS OGSÅ Sjældent skibe kommer for tæt på søkablet
Han fortalte også, at skibet var stødt på noget, da besætningen trawlede efter rejer på havbunden, men at besætningen troede, at det var et gammelt trawlnet, som lå og flød på havbunden.
Besætningen øgede derfor motorkraften, indtil skibet rev sig løs. Det var først, da skibet var frit, at det gik op for besætningen, at det kunne være søkablet, som de havde siddet fast i.
Telepost hyrede efterfølgende en sagkyndig til at undersøge skaderne. Den sagkyndige bekræfter, at skaderne kan tyde på, at kablet har siddet fast i en trawlers skovl.
Den sagkyndige vurderer dog også, at søkablet er blevet hejst op over vandet, og at en person om bord på trawleren har skåret søkablet over med et ukendt værktøj.
Rederi afviser påstande
Få dage efter at de to besætningsmedlemmer ifølge Telepost mere eller mindre erkendte at være skyld i søkabelbruddet, kontaktede Teleposts advokat rederiet for at finde frem til et erstatningsbeløb. Men her afviste direktøren blankt, at et af rederiets skibe skulle være skyld i søkabelbruddet.
KNR har forsøgt at få rederiets version af sagen, men direktøren henviser til selskabets advokat.
Advokaten er ikke vendt tilbage på KNR's henvendelser.
Erstatningssagen kører ved Retten i Grønland, men der er endnu ikke fastsat en dato.
Søkabelbruddet var blot et af tre brud, som skete over en periode på tre måneder omkring årsskiftet 2019. Den samlede regning for de tre brud lyder på 71,6 millioner kroner.