Forskere undersøger risici for nye fjeldskred
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/fjeldskred.png?itok=5dfyw3nH)
Artiklen er opdateret tirsdag d. 12. september 2017 kl. 10.
Forskere fra De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) i København er gået i gang med at kortlægge faren for nye fjeldskred i Grønland.
Det sker, efter den danske regering har afsat 10 mio. kroner til en såkaldt fjeldskredsscreening efter flodbølge-katastrofen i Karrat Fjord i juni.
Og det er særligt områder, hvor fjeldskred kan udgøre en risiko for mennesker, som bliver prioriteret højest, siger vicedirektør i GEUS, Flemming Getreuer Christiansen, til KNR.
LÆS OGSÅ Bølgen i Karrat fjorden var rekord høj
- I princippet kigger vi på hele Grønland (...). Men selvfølgelig er vi nødt til at prioritere områderne i forhold til, hvor tæt vi går ind på datainformation. Dels ser man meget på de steder, som er tæt på eksisterende byer og bygder og anlægs- og infrastruktur. Og så ser vi selvfølgelig på de steder, hvor geologien tilsiger, at der er en højre grad af ustabilitet.
Foreløbig er områder som Uummannaq Fjord, strækninger mellem Upernavik og Uummannaq, Disko-området og Nuuk højest på prioriteringslisten.
Forskere henter erfaring fra udlandet
Forskere fra GEUS har tidligere undersøgt forholdene ved bygden Saqqaq i Diskobugten i 2000. Men det er nødvendig at trække på erfaring fra forskere i bl.a. USA, Norge, Canada og en række europæiske lande til den nye opgave.
Også Grønlands Forundersøgelser, Asiaq, deltager i undersøgelsen.
LÆS OGSÅ Varslingssystem kan være en mulighed
Grundlæggende handler det dog om at sammenholde data, som GEUS allerede har, blandt andet fra målinger fra de seismiske stationer i Grønland, klima- og ismålinger og ikke mindst kort. Og så har arbejder GEUS på at få adgang til nye satellitoptagelser.
- Det er forskellige former for geologiske kort, hvor man kan se, hvilke bjergarter og deres stabilitet det handler om. Det handler om terrænforhold og dybdeforhold i fjorde. Det handler om, hvor man kan registrere tidligere fjeldskred ud fra seismologiske data. Det er derfor, at jeg siger, at det her handler om kort: lag på lag på lag på lag. Og når man så får samlet alle de her parametre, ja, så kan man gå ind og lave en mere samlet risikovurdering, siger Flemming Getreuer Christiansen.
Politikere skal beslutte mulig sikring
Selve vurderingen af fjeldskredsfaren skal være færdig inden udgangen af 2018.
Herefter er det op til de grønlandske politikere, om de på baggrund af vurderingerne ser behov for yderligere aktiviteter, fx at sørge for en konkret sikring af fjeldområder rundt i landet.
Men de igangværende undersøgelser bliver drøftet i en følgegruppe bl.a. bestående af Råstofdirektoratet, den nuværende Qaasuitsup Komunia, beredskabskommissionen og Grønlands Forundersøgelser, Asiaq.
- Det bliver Grønlands beslutning, om man efterfølgende vil monitorere, lave sikringer eller sætte særlige krav til nybyggeri og infrastruktur, siger direktøren for GEUS, Flemming Larsen.
LÆS OGSÅ Norge overvåger farlige fjelde permanent