Silarsuarmi nunat silap pissusia pillugu ataatsimeersuarnermi isumaqatigiissuteqartut
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/klimademo_bonn_cop_23.jpg?itok=avCCqumf)
Silarsuarmi nunat silap pissusia pillugu Bonnimi ataatsimeersuarnerminni ikummatissanit aniatitsinermut akiuiniarnerup 2018-imi naliliiffiginissaa isumaqatigiissutigaat. Franskit nutaarsiassaqartitsiviat AFP taama allaaserisaqarpoq.
Aniatitsinermut killiliussatut silap pissusia pillugu Parisimi 2015-imi isumaqatigiissutigineqartup eqquutsinnissaanut qanoq iliuuseqarnerusoqartariaqarnersoq pillugu misissuinissaq nunat pilersaarutigineqartumit akunnernik aqqaneq-marlunnik kingusinaarlutik akuersissutigaat.
Aamma Polenimi Katowicemi aappaagu ataatsimiinnissamut suleriaasissaq, Tanaloa-dialogimik Fijimi COP-ip siulittaasuanit taaguuserneqartoq, nunat isumaqatigiissutigaat. Taanna ammasumik peqataatitsisumillu oqaloqatigiinnermik qulakkeerinnissaaq.
USA kamatsitsisoq
USA silap pissusia pillugu ataatsimeersuarnermi peqataanngilaq, naak USA-p præsidentiata, Donald Trumpip nunani isumaqatigiissummit anisinniarlugu nalunaarutigereeraluaraa.
USA-p aningaasaqarnermut Bonnimi isumaqatiginninniarnerni uteriarumannginnera aallartitat ilaasa kamaatigigaat AFP-p allaaseraa.
Aamma USA-p atorfilittai nukissiuutinik ingerlatseqatigiiffiit arlallit qullersaat peqatigalugit ikummatissanik atuinermik illersuillutik sammisaqartitsimmata, pissutsit najummassimanartorsiorfiunerulerput.
Akerleriittoqaraluartorli COP 23-mi isumaqatiginninniarnerit nunarsuarmi silap kissakkiartornerata 1,5 gradit 2 gradillu akornanniitinnissaanut anguniakkap piviusunngortinnissaanut qanilliallatsitsipput.
/ritzau/