KNI-mi pisortaasimasoq nammineq pissaminik millionilikkaanik peqquserluuteqarsimasutut pasineqartoq
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/kni_hovedkontor_sisimiut.jpg?itok=bcbHFRZb)
KNI-mi kusanaatsuliat ilaqqipput.
Ingerlatseqatigiiffissuaq taanna Namminersorlutik Oqartunit pigineqartoq ippassaq pingasunngornermi ataatsimeersuarpoq, ingerlatseqatigiiffissuarmilu kusanaatsuliat ilaqqittut tassani nalunaarutigineqarpoq: Tassa aningaasaqarnermut pisortaasimasoq ukiut arlaqartut ingerlaneranni 5,4 millionit koruuninik peqquserluuteqarluuteqarsimasutut pasineqartoq nalunaarutigineqarpoq.
KNI-mi pisortaanerup Jeppe Jensenip suliaq taanna ima eqikkarpaa:
- Aningaasaqarnermut pisortaasimasoq KNI-p allaffeqarfia aningaasarpassuarnik tunngavissaqanngitsumik arlaleriarluni akileeqqusarsimagaa paasineqareersorlu 2021-mi maajip tallimaani soraarsitaavoq. Tamannalu ilutigalugu qanorpiaq pisoqarsimaneranik misissuisitsivugut.
Aningaasaqarnermut pisortaasimasoq aningaasat nammineq pissatut nuussimasai katillutik 5,4 millionit koruuniupput. Qasseriarluni qangalu taamaaliortalersimanersoq, Jeppe Jensenip ilisimatitsissutiginngilaa. Tamanna politiinut suliassanngortissimagitsik, taanna oqarpoq.
KNI-llu misissuisitsinini ilutigalugu aningaasaqarnermut pisortaasimasoq 5,4 millionit koruuninik utertitseqqullugu akileeqquaa.
Aningaasalli taakku utertinneqanngimmata, KNI tamanna eqqartuussivimmut suliassanngortippaa.
KNI eqqartuussivimmut suliassanngortitseeqqarnermini ajugaasoq
KNI eqqartuussivimmit 2022-mi juulip arfineq-pingajuani taperserneqarpoq, tassa aningaasaqarnermut pisortaasimasoq unnerluussutigineqartuni tamani pisuutinneqarluni. Pisortaasimasormi piaaraluni aningaasanik tunngavissaqanngitsumik akiliisitsisarsimasoq, eqqartuussivik isumaqarpoq.
Suliarli taanna aalajangiiffigineqarallarnavianngilaq:
- Aningaasaqarnermut pisortaasimasoq tamanna suliareqqitassanngortippaa, suliallu aalajangiiffigineqarnissaata tungaanut allamik oqaaseqarfiginianngilarput, Jeppe Jensen ataatsimeersuarnermi oqarpoq.
AAMMA ATUARUK Ofre efter KNI-erstatning: Det giver os styrke
Tassa aningaasaqarnermut pisortaasimasoq ilumut peqquserluuteqarsimanersoq, Nunatta Eqqartuussisuuneqarfiani aalajangerneqartussanngorpoq.
KNI-p naatsorsuutaasa tukannerisa qulaajarneqarnissaasa ingerlatseqatigiiffissuup ilungersuutigissaqqaara, Jeppe Jensenip neriorsuutigaa.
Arnanik kannguttaatsuliorsimasutut eqqartuunneqartoq
Aningaasaqarnermut pisortaasimasup peqquserluuteqarsimanerani KNI-mi kusanaatsuliani kisiartaaqqajanngilaq.
Igerlatseqatigiiffissuummi quersuarmiittuutaasa kukkusumik nalilerneqarsimasut, 2020-mi novembarimi paasineqarpoq.
Tassa ingerlatseqatigiiffissuup ukiuni pingasuni quersuarmiittuutimik naleqassusaat 70 millinonit koruuninik amerlavallaagaasimapput, ukiunilu arfineq marlunni 50 millionit koruuninik aamma amerlavallaagaasimallutik.
Tamanna suliffeqarfiup nammineq pigisaata 50 millionit koruuninik 2020-mi ukiup qiteqqunnerani decembarimi naatsorsuusiornermi ikilineqarnerannik kinguneqarpoq.
KNI-mi kusanaatsuliat ilaat arnanut arfinilinnut kannguttaatsuliorsimanermut tunngasoq aamma oqallisaaqaaq.
Arnat taakku KNI-mi pisortaanerusimasumit Peter Grønvold Samuelsenimit kannguttaatsuliorfigineqarsimapput. Peter Grønvold Samuelsen tamanna pillugu ukioq manna apriilimi piumasaqaatitaqanngitsumik qaammatini pingasuni pineqaatissinneqarsimasunut inissiisarfimmiittussanngortinneqarpoq. Kannguttaatsuliornerit KNI-p Sisimiuni allaffiani aamma sulinermi angalanerni piffissami 2016-imi 2021-mut pisimanerarneqarput.
KNI-p pisortarisimasaata kannguttaatsuliorsimasutut politiinut unnerluutigineqarnera 2021-mi marsimi saqqummiunneqarpoq.
Tamanna sioqqutitsiarlugu Peter Grønvold Samuelsen atorfimminit soraarsimavoq. Taanna KNI-mi ukiuni arfineq marlunni pisortaaneruvoq.