EU-rapport: Ekstremt vejr kostede EU-lande 100 milliarder sidste år
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/2024-04/20240409-105059-2-1920x2560we_1.jpg?itok=JMsv3otI)
Europa opvarmes dobbelt så hurtigt som det globale gennemsnit. Det resulterer i hyppige hedebølger, markante temperaturstigninger og ekstreme vejrhændelser som oversvømmelser, tørkeperioder, skovbrande.
Det er nogle af de væsentlige fund, som EU's klimaovervågning Copernicus fremhæver i sin årlige rapport "European State of the Climate".
Sidste år var et af de varmeste år nogensinde registreret i Europa. Det gælder ikke kun på land, også i havet er der målt rekordhøje temperaturer i vandoverfladen.
Ifølge Copernicus kan det have store konsekvenser, både for mennesker, dyr og natur. Oversvømmelser har påvirket 1,6 millioner mennesker, mens storme har ramt 550.000 personer, og skovbrande har ramt 36.000 personer.
151 personer er omkommet som følge af vejrhændelser.
I havet betød de høje temperaturer - særligt slemt stod det til mellem maj og oktober - store ændringer i havmiljøet og påvirkning af biodiversitet og økosystemer.
De høje temperaturer og ekstreme vejrhændelser er også dyre. 13,4 milliarder euro eller omkring 100 milliarder kroner. 81 procent af omkostningerne kommer fra oversvømmelser.
I 2023 var den samlede nedbørsmængde cirka syv procent højere end gennemsnittet.
På Arktis ser det særligt slemt ud. De seneste årtier er temperaturen steget tre gange så hurtigt som resten af planeten. Det har blandt andet stor betydning for isdækket, permafrosten og økosystemerne.
Afsmeltningen fra isdække og havis kan desuden have konsekvenser for den globale klimadynamik ved blandt andet at påvirke havstrømmene og på grund af stigende vandstande.
Ifølge Copernicus betyder forandringerne i vejr og klima, at EU-landene skal lave politikker, der fokuserer på nuværende og fremtidige klimaforandringer.
Det skal blandt andet gøres ved at investere i vedvarende energi, større energieffektivitet og bæredygtig infrastruktur.
Desuden anbefales det, at klimaforandringer integreres i sundhedspolitikker og -programmer.
Og at der opbygges større modstandsdygtighed mod oversvømmelser og skovbrande, samt at dyreliv og biodiversitet bliver beskyttet.