Bygder tynget af selvmordstanker
![](/sites/default/files/styles/image_934x467/public/article_images/nunaqarfik_inuillu_01.jpg?itok=kABLKUTj)
Der er dejligt i bygderne, men livet i de små samfund byder for mange på omsorgssvigt og misbrug. Der er ikke de store muligheder for uddannelse, og det at flytte til byen er en stor omvæltning, som byder på store udfordringer.
Herudover kan det være svært at få hjælp i bygderne.
Ingen at tale med
Det oplevede Vera Wæver i hvert fald under sin opvækst i Attu. Hun prøvede flere gang af tage sit eget liv, men havde svært ved at finde hjælp.
- Der er ikke en eneste psykolog i bygderne. Alle kender hinanden. Vi kan ikke henvende os til nogen i bygderne. Jeg kan tage et eksempel. Jeg var i Attu i vinters, hvis jeg skal henvende mig til nogen, skal jeg kontakte sygehusvæsnet som er i den nærmeste by. Så det er svært at få hjælp, siger Vera Wæver, som i dag er flyttet til Maniitsoq, hvor hun får hjælp.
Svært at flytte til byen
Der findes ikke nogen statistik på, hvor mange af de borgere, der begår selvmord, som er vokset op i bygder. Men forebyggelseskonsulent fra Kommune Kujalleq, Lars Knudsen, fortæller, at ude af de fem, som tog deres liv sidste år i Qaqortoq, kom de fire fra bygder.
Befolkningsundersøgelsen i Grønland viser, at der generelt sker flere selvmord i yderområderne, ligesom det fremgår, at der de seneste 20 år er sket en stigning i andelen af personer med selvmordstanker i bygderne i Vestgrønland.
Mangler mening med livet
Den tendens genkender Dorte Vangsø Simonsen.
Hun er afdelingssygeplejerske og familieterapeut på sundhedscentret i Maniitsoq.
- Så ser vi bare, at mange af de unge mennesker har svært ved, at ha mening i deres hverdag. Fremtidsdrømme. Der er altså en forskel på de unge ude i bygderne og til dem inde i byen, siger Dorte Vangsø Simonsen.
Hun peger også på, at nogle unge fra bygderne har svært ved at være i relation til både andre og sig selv.
Vanskelig opvækst
Men også alkohol og hashmisbrug er noget, der skader. Børn, der vokser op i hjem med alkoholmisbrug, bliver ofte skadet og bliver dårligere til at danne relationer og takle konflikter.
- Så rusmidler hænger rigtigt meget sammen med børns trivsel og evne til at være modstandsdygtige, og ofte ser vi, at det er sværest for de unge i bygderne, siger Dorte Vangsø Simonsen.